home

= מאמר הסמכה ענת גודמן 2012  =

מהו קונקטיביזם מאמר הסמכה ענת גודמן מגישה: ענת גודמן  המגמה לטכנולוגיות חדשות בחינוך, ינואר 2012 תוכן עניינים [[|הסתרה]]* [|1 הרקע לבחירת הנושא]
 * מהו קונקטיביזם ||
 * [|2 תקציר]
 * [|3 שאלות המחקר]
 * [|4 מבוא: שינוי הפרדיגמה- פדגוגיה אחרת לעידן הנוכחי]
 * [|4.1 שינויים בהשקפות על מהות הלמידה- פדגוגיה אחרת לעידן הנוכחי]
 * [|4.2 תאוריות למידה- הבדלים על פי סימנס]


 * [|5 הנחות היסוד, הפרדיגמות החדשות והמושגים עליהם מתבססת התאוריה החדשה]
 * [|6 Connectivism- A Learning Theory for the Digital Age]
 * [|7 הנחות יסוד עליהן מתבססת הפדגוגיה הקונקטיביסטית]
 * [|8 עקרונות למידה עליהם מושתתת התאוריה הקונקטיביסטית]
 * [|8.1 מושגים עיקריים מתוך תאוריית הקונקטיביזם]
 * [|8.2 learning]
 * [|8.3 node]
 * [|8.4 connections]
 * [|8.5 PLE- Personal Learning Environment]
 * [|8.6 Personal Learning Network PLN]
 * [|8.7 Informal Learning]
 * [|8.8 Pipe- המקור דרכו עובר המידע]
 * [|8.9 Networked Learning - למידה מקושרת. למידה באמצעות רשתות המידע]


 * [|9 דיון]
 * [|9.1 שאלות שנותרו להמשך]

||
 * [|10 מפת מושגים]
 * [|11 מקורות מידע]
 * [|11.1 Peer Reviewed Articles]
 * [|11.2 Books]
 * [|11.3 Articles]
 * [|11.4 Reports]
 * [|11.5 Blogs]
 * [|11.6 MicroBlogs]
 * [|11.7 Websites]
 * [|11.8 Visual Media]

הרקע לבחירת הנושא
במהלך לימודי במסגרת תואר שני באוניברסיטת חיפה, בחוג לחינוך- מגמת טכנולוגיות חדשות בחינוך, בקורס היברידי הנקרא "סוגיות וגישות בלמידה ובהוראה בסביבות עתירות טכנולוגיה" עסקתי רבות בלמידה על למידה. למידה לעומק על קהילות למידה וכן על מושגים רבים שהתוודעתי אליהם לראשונה. ככל שהתקדמתי בלמידה גיליתי אופן למידה שמאד התחברתי אליו. עבודה בצוותים ותוצרים שהעמיקו תוך כדי שיח ודיונים רבים, תוך כדי רפלקציה ותהליכים מטה קוגניטיבים גיליתי את עצמי כלומדת. לומדת כחלק מקהילת למידה תומכת שנבנתה אט אט בקורס וכחלק מרשתות למידה מקוונות רבות. כאשר רציתי להרחיב וללמוד לעומק על תאוריה מסוימת או מושג חדש נעזרתי ונתמכתי רבות מסטודנטים, חוקרים ומומחים נוספים אליהם הגעתי דרך טוויטר, דרך בלוגים ואתרים רבים. סרט שצפיתי בו המחיש לי וגרם לי להזדהות עם אופן הלמידה המתואר בו. [|The Networked Student] בסרט זיהיתי את עצמי כ Connected Learner והתחלתי לחקור על הנושא בידיעה שאני לומדת כך; באמצעות הכלים הטכנולוגים, הרשתות, הזמינות, השקיפות, הפתיחות. מבינה, מסיקה ומגיעה לתובנות ותוצאות דרך ובאמצעות הטכנולוגיה. אני קוראת ספרים בענן ובלוגים ולומדת דרך קשרים והקשרים באופן רוחבי אסוציאטיבי מרובד וזורם.החלטתי לבדוק אם הלמידה שלי, ההבנה שלי, התפיסה וההתפתחות שלי כלומדת שונים עקב "החתונה בין אמא חינוך והתאוריות המקובלות ואבא טכנולוגיה.." (Salomon & Ben-Zvi 2006) כך אני לומדת וכך אני מלמדת כמורה. כמורה בבית הספר הכנתי לתלמידי פורטלים לפי נושאים שונים וכיוונתי אותם לבחור משימות שונות, לעבוד בצוותים, ללמוד מה שמעניין אותם בתוך התחום. כבר ב 2007 היתה לי בעיה עם למידה לינארית עם למידה מוכתבת לפי ספר ועמוד וניסיתי ללמד אחרת. האמצעים היחידים שהיו לי לגרום לכך היו טכנולוגים ורק הם אפשרו לי לעבוד אחרת. ככל ששאלתי הבנתי שהתאוריה המודגמת בסרטון- קונקטיביזם- הינה שנויה במחלוקת במקרה הטוב וכלל אינה קיימת במקרה הפחות טוב. הסתירה בין הידיעה הפנימית והלא מגובה שלי שיש אמת מאחורי התאוריה הזאת, לבין המציאות בה רב המומחים איתם שוחחתי או קראתי טוענים שאין בתאוריה כל חדש- הניעה אותי למצוא אם יש או אין ממש, אם יש או אין אמת, אם יש או אין למידה מקושרת, אחרת המוסברת על ידי התאוריה הנקראת קונקטיביזם.

** תקציר **
במאמר זה אנסה להגדיר ולתאר תאוריית למידה חדשה בשם קונקטיביזם. אבחן את הרקע ממנו נולדה התאוריה. אסקור את מאפייני העידן המורכב בו אנו נמצאים כיום מנקודת מבט פדגוגית. אביא מדבריהם של חוקרים ואנשי חינוך כדי להאיר על השינויים שקיימים בהשקפות על החינוך בעידן הדיגיטלי. האם יש צורך בשינוי הפרדיגמה ואם כן מהו? אתאר את הנחות היסוד עליהן מתבססת התאוריה, אסקור את המאפיינים של קונקטיביזם כתאוריית למידה, אבחן מהם המושגים העיקריים הקשורים לתאוריה זו וכן מהם עקרונות הלמידה עליהם מתבססת התאוריה. קונקטיביזם הוא שמה של תאוריית למידה חדשה שהוצעה לראשונה בדצמבר 2004, על ידי החוקר הקנדי ג'ורג' סימנס כתאוריית למידה המותאמת ללמידה בעידן הדיגיטלי. סימנס הציע את התאוריה החדשה כמענה לעולם המקושר בו אנו פועלים וכאלטרנטיבה הכרחית ללמידה בעידן הנוכחי. ההנחות אותן מניח סימנס כצורך לתאורית למידה חדשה הם: [|תקציר ויזואלי]
 * המציאות הכאוטית בה אנו חיים ולומדים*
 * הימצאות הרשתות networks- ההקשרים והקישורים בינם*
 * הלמידה המכוונת על ידי הלומד בעולם עמוס מידע*
 * טכנולוגיות משתנות ללא הרף המרחיבות את היכולות שלנו ליצור, לשתף וללמוד*

** שאלות המחקר **

 * מהם מאפייני הקונקטיביזם? הנחות היסוד והמושגים עליהם התאוריה מתבססת?
 * מהי הפדגוגיה על פי תאוריית הקונקטיביזם?
 * מהו קונקטיביזם?

** מבוא: שינוי הפרדיגמה- פדגוגיה אחרת לעידן הנוכחי **
בפרק זה אתאר


 * מהם השינויים בהשקפות על מהות הלמידה
 * שינוי הפרדיגמה- האם יש צורך בפדגוגיה אחרת לעידן הנוכחי?
 * מהו הרקע ממנו צמחה התאוריה החדשה

שינויים בהשקפות על מהות הלמידה- פדגוגיה אחרת לעידן הנוכחי
חוקרים רבים ואנשי חינוך דנים בשינויים הנחוצים בתהליכי למידה המתרחשים בעידן הטכנולוגי הנוכחי. האם קיימים שינויים, ואם כן, מהם השינויים בהשקפות על מהות הלמידה? האם יש משמעות להיותנו לומדים בעידן אחר? עידן בו ייתכן כי הנגישות אל הידע משמעותית לא פחות מהידע עצמו? מהם ההשפעות על הלמידה בעידן הנוכחי? עידן הלמידה בסביבת [|Web 2.0] (ביטוי שהוטבע על ידי [|טים אוריילי]) נתמך על ידי טכנולוגיות חדשות המאפשרות שיתופיות, סינכרוניות, נגישות באופן שלא היה קיים בעבר. השינוי המהותי ביותר בעידן ה Web 2.0 הוא השימוש באינטרנט כפלטפורמת למידה ולא כמקור למידע כפי שהיה בעבר. כלומר, הלומדים הינם מפיקים, מפרסמים ומשתפים מידע וידע ולא רק צורכים. לקריאה נוספת וטבלה הממחישה את ההבדלים בין Web 2.0 ל web 1 מתוך [|דבריו] של T.Oreilly "הטכנולוגיות החדשות מאפשרות ללומד במאה ה-21 לצרוך מידע וליישם למידה באופנים שונים ובקצב שלא היה כמותו בהיסטוריה. כתוצאה מכך מרווח הזמן שבין למידת משהו חדש לבין היכולת ליישם את הידע לפני שיהיה מיושן ולא מעודכן, מצטמצם והולך." "תופעה זו הנקראת:half-life of knowledge (גונזאלס 2004 אצל 2008 Davis et .al ) מדגישה את השינוי העצום שחל בעידן הידע הנוכחי ובו ידע או מידע שלקח שנים בעבר להפיצו, יכול להגיע למיליוני אנשים ברחבי העולם בתוך שניות ספורות" (Davis et .al 2008) בספר [|"תרבות הלמידה החדשה"] טוענים Douglas Thomas and John Seely Brown כי הידע כיום מקושר כפי שלא היה מעולם וכי המציאות המשתנה ללא הרף גורמת למצב שהידע שצברנו רלוונטי פחות ופחות. (2011 Douglas Brown ) השניים כותבים בספרם כי הלמידה בעידן הנוכחי הדיגיטלי הינה למידה אחרת. Life Long Learning טוענים דאגלס ובראון, איננה קלישאה, אלא כורח המציאות המורכבת בעידן של חוסר וודאות. הלומדים כיום מתמודדים עם יותר ויותר מקורות ולכן גם יותר ויותר הזדמנויות לחדשנות ופתרונות. (2011 Douglas Brown) אין מנוס "משינוי פרדיגמה בהשקפתנו על החינוך בעידן הנוכחי" (2011 Douglas Brown) השינוי בלמידה, מותנה, על פי ד. בן צבי ו[|פרופ' גבי סלומון], בשינוי מהותי של מטרות הלמידה המותאמות כיום לעידן שלפני נוכחות הטכנולוגיות החדשות בחינוך.(Salomon and Ben Zvi, 2006) [|במאמרם] על " הנישואין הלא פשוטים שבין חינוך לטכנולוגיה" בן צבי וסלומון טוענים כי הטכנולוגיה לא תועיל במאומה אם תאולץ לתוך מערכת בה מטרות הלמידה עוצבו בעידן שלפני קיומה. "הטכנולוגיה לכשעצמה איננה הגורם לשינוי הלמידה אלא הפעילויות ו[|סביבות למידה] המתאפשרות בעזרת השימוש בטכנולוגיה" (Salomon and Ben Zvi, 2006) בספרו "טכנולוגיות וחינוך בעידן המידע" כותב סלומון כי "בשנים האחרונות חלה תזוזה משמעותית בהדגשי החינוך אצלנו, והעברת הידע המסורתית פינתה משהו מבכורתה לטובת טיפוח החשיבה העצמית ושיקול הדעת". (G.Salomon, 2000) שינויים אלו טוען סלומון, הינם "התחלות בלבד; טיפוח החשיבה, שיקול הדעת והשיפוט העצמאיים והביקורתיים חייבים יהיו להפוך בעתיד הקרוב לציר מרכזי..." סלומון מוסיף מתוך ( Salomon & Globerson, 1987, Langer, 1997) כי "החלטה מושכלת דורשת העלאת חלופות, ברירה בינהן, הנחיה עצמית מטה- קוגניטיבית, והשקעת מאמץ שכלי בתהליך" (G.Salomon, 2000) קיימת חשיבות גדולה מאד, על פי סלומון, "למיומנותו של הפרט לטפל במידע חדש במקום לשנן, לצבור מידע ישן, ומכאן ברור למדי הצורך של הפרט להיות בעל יכולת להתמודד עם מידע בשלוש צורות לפחות: נגישות למידע, הפיכת המידע לידע, והפיכת הידע לשימושי" (G.Salomon, 2000) השינוי הנדרש על פי סלומון הוא שינוי המשמעות של ידע כ"סטטי שניתן לרכוש אותו ולצבור אותו" (G.Salomon, 2000) על פי א. וגנר, "למידה מתרחשת במרחבים חברתיים ואיננה מתרחשת רק בתוך ראשו של הפרט". (Etienne Wenger, 2009) מסלול הלמידה של הפרט כולל השתתפות במרחבים חברתיים וחיבורים והקשרים בין מרחבים אלו. המסלולים האישיים אותם טווה הפרט ומרחבי הלמידה החברתיים פועלים בהדדיות ומשלימים זה את זה במהלך הלמידה. הדינמיות של המרחבים החברתיים והמסלולים האישיים וכן החיבורים ביניהם היא המפתח לעומק הלמידה והפוטנציאל לחדשנות של כל מערכת חברתית. . (Etienne Wenger, 2009) סקארדמיליה וברייטר אף הם טוענים שההתמקדות ביחיד וביכולות הפרט גורמים לכשל בהבנה של הדינמיות והמבנים החברתיים בהם הלומדים נמצאים ואשר חיוניים להבניית ידע ממושכת. (Scardamalia and Bereiter 1994) "הלמידה איננה מתרחשת בואקום והינה בהצטלבות שבין הידע הקודם, הניסיון, התפיסה, המציאות, ההבנה והגמישות של הלומד" הפרדיגמות המסורתיות בבסיסן של תאוריות הלמידה ביההויוריזם, קוגניטיביזם וקונסטרקטיביזם לא בהכרח משקפות את הלמידה בעידן בו חשוב יותר ללמוד איך ללמוד ופחות מה ללמוד" (Davis, C, Edmunds, E, & Kelly-Bateman, V. 2008) עידן הידע על פי פרופ' דויד פסיג, מתמקד "במיומנות בזמן אמת להשיג יישום מוצלח של מידע. אלו שיהיו ברשותם בזמן אמת מיומנויות לאסוף מידע לנתחו לסווגו ולארגנו במשמעות חדשה, הם אלו שישיגו ייתרון.." (Passig 2003) פרופ' חנן יניב טוען ש" רק מחשב יכול לאפשר ל'פדגוגיה מודרנית' לקרות במיטבה. יניב מציג רשימת עקרונות המקובלים להיכלל תחת המונח 'פדגוגיה מודרנית': • למידה תוך התנסות • למידה תוך עיצוב והפקה של למידה • למידה תוך שיתופיות • למידה מתוך צורך אמיתי בידע • למידה דרך חקר • למידה דרך ניתוח מקרים • למידה דרך פתרון בעיות • למידה תוך התבוננות פנימית • למידה תוך קבלת אחריות אישית וחברתית וטוען ש"כל העקרונות האלה חייבים לנגן בהרמוניה... לא חלק מהם - כולם." וכי אין, גורס יניב, "יכולת ליישם הרמוניה כזאת ללא מחשבים" (2010 Yaniv) על פי Wenger נכון יהיה לומר ש " התאוריה והיישום של [|למידה חברתית] לא יכולה להתעלם מהטכנולוגיות הקיימות" בעידן הנוכחי. "טכנולוגיות אלו פותחות אין ספור אפשרויות ללמידה ..ובחלק מהמקרים הרחבת תהליך הלמידה" (E. Wenger 2012) (לקריאה והעמקה בנושא תאוריית הלמידה החברתית של Etienne Wenger, קראו את [|מאמריו של Etienne Wenger 2012, 2011]) את החשיבות העצומה לשינוי הנחוץ ניתן ללמוד מדבריו של Wenger שאומר כי "ייתכן שאנו יודעים את כל מה שאנו זקוקים לו בכדי לפתור את רב בעיות העולם, אולם מה שאין לנו במערכת הוא יכולת הלמידה הנחוצה כדי להתמודד עם הבעיות" Wenger מספר כי בכנס בו הציג את הצורך בלמידה חברתית, רופא בקהל הסכים עם דבריו של Wenger ואמר כי " אנו (קהילת הרופאים) יודעים הכל כדי להציל 95% מהילדים מתחת לגיל 5, אולם איננו יודעים כיצד להגביר את יכולת הלמידה החברתית של קהילות וחברות בעולם כדי שנוכל ליישם זאת" (Wenger 2012) הלמידה כלשעצמה איננה מבטיחה את היכולת ללמוד. לעיתים הצלחה בלמידה עשוי אף למנוע מאיתנו ללמוד את הדבר הבא. יכולת הלמידה תלויה בפרט אך בהקשר למבנים החברתיים בהם הפרט נמצא. "היכולת ללמידה חברתית" אם כן, "הוא האתגר הגדול ביותר של למידה במאה ה 21"(Wenger 2012) [|בראיון שנערך עם החוקר ג'ורג'] סימנס ב 2011, ניתנה על ידו דוגמה נוספת להיותו של הידע מקושר ברשתות חברתית. סימנס המחיש את פיזור הידע ברשתות על ידי מציאת הפתרון [|למגיפת הסארס] ב2003 שנעשתה במקביל במקומות שונים בעולם על ידי קבוצות רבות של מדענים. סימנס טוען כי דוגמת הפתרון לסארס ממחישה שהידע לא נמצא בתוך הפרט- אלא מפוזר ברשתות. קבוצות שונות של מדענים עבדו במקביל על הבעיה, חלקו את המידע והידע בינהם וביחד הגיעו לפתרון. אילולא עבדו בשיתוף, דרך האמצעים הטכנולוגים שאיפשרו זאת- לא היה נמצא פתרון במהירות ובאופן שקרה במציאות. (G. Siemens 2011) "הלמידה בעידן הנוכחי מאפשרת לנו לחלוק את הידע האישי שלנו ולהעשיר את זרימת הידע בעולם" (2011 Douglas Brown) גם מעיון בדוח הוריזון 2012, ( הדו"ח השנתי הינו מחקר איכותני המנסה לזהות ולתאר את הטכנולוגיות המתפתחות שיש להן רב להשפיע על חקר יצירתי בחינוך, על הוראה ועל למידה ב 5 שנים הקרובות) המתפרסם בימים אלו, ניתן ללמוד על תופעות חדשות המאפיינות את הקישוריות בעידן הנוכחי וכן על ההשפעה העצומה שיש לה בכל הנוגע לחינוך ולמידה. אחת התופעות החדשות המענינות המובאות בדוח, היא "הקריאה החברתית" התופעה, כפי שמתואר בדוח, נולדה עם עידן הספרים הדיגיטלים והקריאה בענן, ומאפשרת ללומדים לחלוק מידע, השגות ודעות זה עם זה בעזרת הטכנולוגיות הקיימות.([|Horizon Report 2012] ) על ידע הנרכש על ידי שיתופיות באמצעות הטכנולוגיה המאפשרת זאת ניתן גם ללמוד מהציטוט הבא: Experience has long been considered the best teacher of knowledge. Since we cannot experience everything, other people’s experiences, and hence other people, become the surrogate for knowledge. ‘I store my knowledge in my friends’ is an axiom for collecting knowledge through collecting people (לא מצוין תאריך Karen Stephenson אצל [|Siemens 2005]). ב[|הרצאתו של פרופ' גבריאל סלומון] ב2007 טוען סלומון כי טוב היה לו לבחינות הבגרות היתה נוספת בחינה אחת; במהלכה יוכנס צוות תלמידים לחדר בו יתאפשר להם שימוש בטכנולוגיה הקיימת ועליהם יהיה לפתור בעיה עמה לא התמודדו בעבר. (2007 Salomon) באותה הרצאה מביא סלומון את דבריו של[|הרברט סיימון] – פסיכולוג ראשון שקיבל פרס נובל על כלכלה – ואמר כי עד עכשיו המושג ידע היה בבחינת שם עצם שמשמעותו "בעלות". כמו על בית, מפתחות – אפשר לשכוח אותו, לחלוק אותו, לאגור אותו, להוציא אותו. אולם עתה הוא משנה את משמעותו לשם פועל שמשמעותו "נגישות". לא מה אתה נושא בראשך, אלא למה שאתה יכול להגיע. (2007 Salomon) הטכנולוגיה המאפשרת נגישות והיכולת לנווט ולהגיע לידע הקיים ברשתות הם הנחות היסוד עליהם מתבססת תאורית הלמידה החדשה הקרויה- קונקטיביזם. הידע הקיים ברשתות, הידע שמחוץ ללומד- בניגוד לידע הנבנה על ידי הלומד והקיים בראשו של הלומד- הוא הבסיס עליו נסמכת הקונקטיביזם. תאוריה עליה אפרט בפרק הבא. בדצמבר 2004 הוצעה תאורית למידה חדשה כאלטרנטיבה ותוספת לתאוריות הלמידה הקודמות לה, תאוריה שעל פי סימנס יכולה להוות את השינוי הנחוץ לעידן הדיגיטלי הנוכחי. התאוריה הוצעה על ידי [|החוקר הקנדי ג'ורג' סימנס]. סימנס קרא לתאוריה [|קונקטיביזם]. קונקטיביזם שהוצגה כתאורית למידה חדשה המשקפת את המציאות בעידן הדיגיטלי מתמקדת "במרחבים החברתיים, בנסיון המשותף והתהליכים המשותפים הנחשבים כשינוי המשמעותי ביותר מתאוריות למידה אחרות." (Carmen Tschofen Jenny Mackness, 2012)

תאוריות למידה- הבדלים על פי סימנס
בטבלה המצורפת ניתן לראות כיצד ממקם סימנס את ההבדלים הקיימים, לטענתו, בין קונקטיביזם לתאוריות הלמידה אחרות.



הטבלה תורגמה על ידי ענת גודמן. מקור- מתוך: Davis, C, Edmunds, E, & Kelly-Bateman, V. (2008). Connectivism. In M. Orey (Ed.), Emerging perspectives on learning, teaching, and technology. Retrieved , from [] ומתוך [|הוויקי Connectivism] רשימה נוספת על [|ההבדלים והדמיון בין קונקטיביזם וקונסטרוקטיביזם חברתי] ניתן לקרוא בבלוג של החוקר והמרצה Sui Fai John Mak. == [ [|עריכה] ] ** הנחות היסוד, הפרדיגמות החדשות והמושגים עליהם מתבססת התאוריה החדשה **  == בפרק זה אתאר:
 * הנחות היסוד עליהן מתבססת התאוריה הקונקטיביסטית
 * הנחות יסוד עליהן מתבססת הלמידה הקונקטיביסטית
 * מאפייני הלמידה על פי תאוריית הקונקטיביזם
 * מושגי יסוד מתוך תאוריית הקונקטיביזם

== [ [|עריכה] ] **Connectivism- A Learning Theory for the Digital Age**  == קונקטיביזם הוא שמה של תאוריית למידה חדשה שהוצעה לראשונה בדצמבר 2004, על ידי החוקר הקנדי ג'ורג' סימנס כתאוריית למידה המותאמת ללמידה בעידן הדיגיטלי. סימנס הציע את התאוריה החדשה כמענה לעולם המקושר בו אנו פועלים וכאלטרנטיבה ללמידה בעידן הנוכחי. ההנחות אותן מניח סימנס כצורך לתאורית למידה חדשה הם: המציאות הכאוטית בה אנו חיים ולומדים, הימצאות הרשתות networks- ההקשרים והקישורים בינם וכן הלמידה המכוונת על ידי הלומד בעולם מורכב ועמוס טכנולוגיות משתנות ללא הרף ובמימדים עצומים. (Downes, 2005; Downes, 2006, Bell 2011, Siemens 2004) הידע נמצא ברשתות "Knowledge is Networked" טוען סימנס (Siemens 2011) קונקטיביזם רואה את הלמידה כתהליך הקורה בסביבות מעורפלות ועמומות תוך כדי תזוזה מתמדת של אלמנטים בסביבה אשר אינם בשליטת הלומד. הלמידה יכולה להתקיים מחוץ ללומד- למשל בתוך ובין הקשרים שקיימים בסביבות מקוונות וברשתות. ההקשרים שהלומד עושה בין מיבנים של מידע המצויים ברשתות ובמקומות שונים ברשת הם המאפשרים לו ללמוד והם חשובים יותר ממצב הידע הנוכחי הקיים אצל הלומד. התאוריה הקוניקטיביסטית מתבססת על ההנחה שיסודות הידע של הלומד משתנים ללא הרף ונהיים פחות רלוונטים במהירות הגדלה והולכת. מידע חדש נצבר כל הזמן והיכולת לזהות בין עיקר וטפל הינה קריטית. היכולת לזהות מידע חדש המשנה את ההנחות עליהן התבסס הלומד בעת קבלת החלטות בעבר אף היא קריטית. (Downes, 2009 Downes, 2006, Siemens 2011, Siemens 2004) במהותה העמוק ביותר, קונקטיביזם מניחה שהידע מפוזר ברשתות רבות ובהקשרים הרבים בינהם ולכן, הלמידה בהכרח כרוכה בהכרת הרשתות והיכולת לנווט בין ההקשרים השונים.(Downes, 2007) הלמידה על פי התאוריה הקונקטיביסטית איננה מתרחשת רק על ידי הבניית משמעות או ידע, אלא ידע נוצר מהקישורים שהלומד עושה. הקישורים נוצרים באופן טבעי ואסוציאטיבי ואינם תוצאה של פעולה מכוונת. מכאן שבקונקטיביזם לא קיימת התפיסה של העברת ידע, יצירת ידע או הבניית ידע כגורמים בלעדיים ללמידה. הלמידה מתרחשת תוך כדי התפתחות או גדילה של הלומד בשילוב עם הקהילות השונות אשר הוא נמצא בתוכן ובינהן בעת הלמידה. (Downes, 2007) הפדגוגיה הנדרשת היא זו התומכת ברשתות "מוצלחות" על פי צורכי הלומדים כגון רשתות מגוונות, פתוחות, מקושרות ואוטונומיות. ובנוסף על הפדגוגיה הנדרשת לאפשר פעילויות המובילות לקישורים ולרשתות אלו על ידי היחיד ועל ידי החברה. מאפיינים אלו יכולים להתקיים למשל על ידי המורה כמדגים וכמודל ועל ידי התלמיד כפעיל תוך כדי רפלקציה. (Downes, 2007) הנחות היסוד בבסיסה של תאוריית הקונקטיביזם||~ הנחת יסוד הידע קיים גם מחוץ ללומד הידע מקושר ונמצא ברשתות ||~ הנחת יסוד אנו פועלים בסביבה כאוטית ||
 * ~ הנחת יסוד

למידה בעידן בו אין גבולות ברורים בין סביבות למידה שונות, בין תכנים ובין הטכנולוגיות בהן הלומדים יכולים להשתמש היא המצע ממנו צמחה הקונקטיביזם. שינוי הפרדיגמה כרוך בהבדלי השקפות על התפתחותו של הידע. (Kop 2011) השאלה כיצד אנשים רוכשים, מבנים או מגיעים אל הידע אשר ברשותם היא שאלה שחוקרים רבים עוסקים בה. על פי התאוריה הקונקטיביסטית לא קיים גוף של ידע המועבר ממורה לתלמיד והלמידה איננה מתרחשת בסביבת למידה אחת. הידע, על פי הקונקטיביזם, מפוזר ברשתות השונות ולמידה מתרחשת בעת מעורבות הלומדים עם הידע ברשתות השונות. (Kop 2011)

"הידע המקושר" **Connected Knowledge** הינו נדבך מרכזי עליו נסמכת תאוריית הקונקטיביזם. בנייר עמדה- [|An Introduction to Connective Knowledge] שגיבש החוקר ואיש החינוך Stephen Downes בשנת 2005 ועידכן ב 2007- מציג דאוונס את עמדתו לגבי המהות של הידע החדש, האחר ומהו ידע על פי תפיסת התאוריה הקונקטיביסטית. הידע בעידן הנוכחי, גורס דאוונס הינו ידע מבוזר בכל מיני גופים, תחומים ברשתות ואיננו ממוקם במקום נתון אחד. הידע מבוסס על רשת קשרים מסתעפת המתהווה תוך כדי התנסות, מעורבות או אינטראקציה של הלומדים עם קהילות שונות בסביבות ורשתות שונות. צורות אלו של ידע, שנוצרו באמצעות אינטראקציות בין גופים קשורים, כמתוארים בפרסומים כמו של [|James Surowiecki] [|"חוכמת ההמונים"]. ממחישות סוג מובחן חדש של ידע. הידע, כפי שנתפס בעבר היה ידע אוניברסלי- חוקים וקטגוריות. על פי הקונקטיביזם הידע החדש הינו זיהוי מבני (Patternes) הידע המרושת- Networked. מבנים דומים, הבנת המבנים. כלומר, כותב דאוונס, מעבר לשני הסוגים עיקריים של הידע: איכותי וכמותי, קיים היום סוג שלישי- הידע המחובר, המופץ, המקושר - Connected. המרכיב הנוסף, החדש החשוב בידע המבוזר הוא האינטראקציה. דאוונס ממחיש את הידע כאינטראקציה על ידי הדוגמה הבאה: "נניח שג'נט (תלמידה) תצביע בסקר מסוים כפי שאני אומר לה להצביע. (בעד או נגד...)כלומר נוצרה אינטראקציה בין ג'נט לביני ונוצר קשר ביננו. הידע כעת, על פי דאוונס, מכיל יותר מאשר את הידע הכמותי- כמה אנשים הצביעו, וכן יותר מאשר הידע האיכותי- כיצד הצביעו האנשים. הידע כולל גם את סוג הקשר - האינטראקציה ביני לבין ג'נט. איזה ידע לוקח בחשבון את אופי הקשר בין הגופים השונים? ביני לבין ג'נט?" מכאן שכדי להבין בצורה שלמה יותר את מהותו של הידע, עלינו, ממשיך דאוונס, לקחת בחשבון את הקשרים והאינטראקציות- זו מהותו, על פי דאוונס, של הידע המקושר. שלושת מימדי הידע פועלים יחדיו וקשורים זה בזה. Qualitative knowledge–properties,qualities,relations* Quantitative knowledge–number,mass,proportion* Connective knowledge–patterns,networks,causes,impacts* [|Knowledge,Learning and Community] Stephen Downes 2012

המתודה הקונקטיביסטית גורסת כי למידה כוללת את שלושת אופני הידע ומתרחשת כאשר הלומד מנווט אל, ומחבר בין, הקשרים וקישורים, יוצר תרכובות חדשות - Remix, יוצר מטרות חדשות- Reporpuse, ומוציא את התוצר לרשת - Feed Forward (Downes 2011) להמחשת תהליך הלמידה על פי התאוריה הקונקטיביסטית ניתן ללמוד [|מהקובץ המוטמע בוויקי המקושר כאן.] יש ללחוץ על Next בתוך הקישור (לא על התמונה).

על פי Kop 2011, ניתן לדמות את תהליך הלמידה הקונקטיביסטית, כמועצמת על ידי ארבעה סוגים עיקריים של פעילויות:

**Aggregation**, access to and collection of a wide variety of resources to read, watch, or play
 * Relation**, after reading, watching, or listening to some content, the learner might reflect and relate it to what he or she already knows or to earlier experiences
 * Creation**, after this reflection and sense-making process, learners might create something of their own (i.e., a blog post, an account with a social bookmarking site, a new entry in a Moodle discussion) using any service on the Internet, such as Flickr, Second Life, Yahoo Groups, Facebook, YouTube, iGoogle, NetVibes, etc
 * Sharing**, learners might share their work with others on the network. This participation in activities is seen to be vital to learning

פרוט מתוך [|The Challenges to Connectivist Learning] (Kop 2011) == [ [|עריכה] ] ** הנחות יסוד עליהן מתבססת הפדגוגיה הקונקטיביסטית **  ==

מתוך Stephen Downes 2011 || **מהי למידה על פי השקפת התאוריה הקונקטיביסטית** || * למידה וידע מתקיימים במגוון הדעות הקיימות. ( Bell 2011, Siemens 2004)
 * **Diversity- גיוון** ||
 * * תהליך למידה תוך כדי מעורבות עם סביבות למידה מגוונות
 * למידה תוך כדי מעורבות עם רשתות מגוונות
 * למידה תוך כדי מעורבות עם מקורות מגוונים
 * למידה תוך גדי מעורבות בדיונים מגוונים ||
 * **Openness- פתוח לכל** ||
 * * פתוח במובן שאינו עולה כסף
 * פתוח במובן של שקיפות מוחלטת של המקורות, הקשרים הסביבות והתוצרים
 * פתוח במובן של חומרים בין הסטודנטים לבין המנחים
 * לוידאו על משמעות הפתיחות בחינוך מאת ד"ר דיויד ווילי שאף הרצה על הנושא בכנס צ'ייס 2012- [|הקליקו כאן.]
 * לוידאו המסביר מהו MOOC - קורס המדגים את עקרונות הפדגוגיה הקונקטיביסטית- [|הקליקו כאן.]
 * לוידאו המדגים מהו תהליך למידה מוצלח בקורס קונקטיביסטי [|הקליקו כאן] . ||
 * **Autonomy- עצמאות ובעלות אישית** ||
 * * הלומד מטווה את הלמידה של עצמו
 * הלומד בוחר את המקורות בהם ישתמש ומהם ילמד
 * הלומד בוחר את סביבות הלמידה
 * הלומד בוחר את הטכנולוגיה
 * הלומד בוחר את התכנים עליהם הוא מעוניין ללמוד
 * הלומד בוחר כיצד ואיך ליישם ולשתף את התוצרים ||
 * **אינטראקציה וקישוריות Connectedness** ||
 * * הלומד צריך ליצור קשרים כדי ללמוד, לגדול ולהתפתח.
 * הלומד צריך לנווט בין קשרים כדי ללמוד.
 * הלומד צריך לייצר קשרים כדי ללמוד וכדי שהמערכת כולה תתפתח.
 * == [ [|עריכה] ] ** עקרונות למידה עליהם מושתתת התאוריה הקונקטיביסטית **  ==
 * למידה הינה תהליך של חיבור והקשרים בין צמתים והקשרים Nodes ברשתות או במקורות המידע.
 * הלמידה יכולה להתקיים מחוץ ללומד.
 * היכולת לדעת יותר (להגיע לידע) היא יותר חשובה ואף קריטית לעומת הידע הקיים בתוך הלומד.
 * טיפוח הרשתות והקשרים הכרחי לקיומה של למידה ממושכת.
 * היכולת לזהות קשרים בין תחומים שונים, בין רעיונות שונים ובין מושגים שונים היא מיומנות בסיסית והכרחית.
 * ידע מעודכן הוא המטרה של כל פעילות למידה קונקטיביסטית.
 * קבלת החלטות הוא תהליך למידה לכשעצמו. הבחירה מה ללמוד והמשמעות הניתנת למידע חדש הינה תהליך המצוי במציאות משתנה. כלומר: על אף שייתכן שקיימת "תשובה נכונה" היום, היא יכולה להפוך ולהיות "לא נכונה" עקב השינויים שחלים במידע עליו התבססנו בעת לקיחת ההחלטה.

=== [ [|עריכה] ] מושגים עיקריים מתוך תאוריית הקונקטיביזם  === המושגים במלואם מתוך [|המילון הקונקטיביסטי] שמתפתח על ידי המשתתפים בקורס "קונקטיביזם והידע המקושר- CCK" בחלק זה אביא את המושגים העיקריים הקשורים להבנת התאוריה ולא את כולם. This is a glossary of terms used in connectivism to help define how they differ from the dictionary definitions and other learning theories. This glossary is currently under development as part of the CCK11 MOOC course

=== [ [|עריכה] ] learning  === "Learning is a process that occurs within nebulous environments of shifting core elements – not entirely under the control of the individual. Learning (defined as actionable knowledge) can reside outside of ourselves (within an organization or a database), is focused on connecting specialized information sets, and the connections that enable us to learn more are more important than our current state of knowing." ... "Learning and knowledge rests in diversity of opinions. Learning is a process of connecting specialized nodes or information sources. Learning may reside in non-human appliances." ( [|Siemens 2005] ). "learning consists of the ability to construct and traverse ... networks" ( [|Downes 2007] ) === [ [|עריכה] ] node  === An entity in a network with connections. This could be an individual neuronal pattern within a person, the person themselves, a group of people, a computer, the output of a computer / website etc. "Nodes (can be fields, ideas, communities) that specialize and gain recognition for their expertise have greater chances of recognition, thus resulting in cross-pollination of learning communities." ( [|Siemens 2005] )  

[|קישור למקור התמונה] === [ [|עריכה] ] connections  === "A connection is a link between two entities in a network such that a change of state in one entity may result in a change of state in the second entity." ( [|Downes 2009] ) These connections are where knowledge and understanding are represented and they may be at a neuronal level within a person's brain, at a social level between people, groups of people and other entities in the network. ( [|Siemens 2009] )

=== [ [|עריכה] ] PLE- Personal Learning Environment  === A shortcut to an individual's connections. For example this could be [|shortcuts for a particular course] or [|an aggregation of content]

ככל שסביבות הלמידה האישיות- Personal Learning Environments- PLE של הלומד מגוונות יותר, ככל שמקורות המידע איתם מעורב הלומד וככל שהקשרים אליהם מגיע הלומד, מגוונים יותר- כך יצליח יותר תהליך הלמידה. [|דוגמא לסביבת למידה אישית] של לומד כפי שמובאת בבלוג שלו.



[|לקישור הקליקו כאן]

 

[|לקישור הקליקו כאן] לוידאו המדגים סביבת למידה אישית- [|הקליקו כאן.] === [ [|עריכה] ] Personal Learning Network PLN  === "Most of us belong to more than one learning community. These multiple communities form a personal learning network. If a learning community equates somewhat with a course, then our learning network is equivalent to a degree program. Each community is a node on the network." [|Siemens 2003]. The [|origin of the term] is discussed by Downes in his blog להדגמה מהי רשת למידה אישית [|הקליקו כאן] === [ [|עריכה] ] Informal Learning  === "Learning now occurs in a variety of ways – through communities of practice, personal networks, and through completion of work-related tasks." ( [|Siemens 2005] ) === [ [|עריכה] ] Pipe- המקור דרכו עובר המידע  === A metaphor that describes the learning delivered through the network of connections and activities of a learner. Siemens uses it to highlight that the connections are more important for tomorrow than what you learn from them today. "The pipe is more important than the content within the pipe. Our ability to learn what we need for tomorrow is more important than what we know today". ( [|Siemens 2005] ) === [ [|עריכה] ] Networked Learning - למידה מקושרת. למידה באמצעות רשתות המידע === [|Networked learning] is a process of developing and maintaining connections with people and information, and communicating in such a way so as to support one another's learning. == [ [|עריכה] ] ** דיון **  == הסקירה שהובאה במאמר זה, מחדדת ומדגישה את העובדה שחל שינוי עצום בכל התהליכים המעורבים בלמידה בעקבות העידן הדיגיטלי המורכב בו אנו חיים. גישות שונות הובאו מפי חוקרים ואנשי חינוך בפרקים הקודמים אולם קו מקשר אחיד מדגיש את יכולת הנגישות, יכולת ההתמודדות עם בעיות עתידיות או אף נוכחיות כקריטית לתפקוד בעידן הנוכחי. תאורית הקונקטיביזם מאירה באור חדש את האפשרויות הטמונות ללמידה במאה ה 21. על אנשי החינוך לאמץ אסטרטגיות הוראה התואמות לציפיות הלומד בעידן הנוכחי. האתגר עבור אנשי החינוך הינו רב ואיננו כולל תשובה אחת נכונה. היישום של תאוריית הקונקטיביזם להוראה ולמידה כולל חשיבה מחודשת על התהליך החינוכי כולו, על תפקידי המורה, תפקידי התלמיד והשינויים הטכנולוגים בעידן זה. ( [|2012,Justin Marquis] ) הקשרים והמעברים דרכם זורם המידע והידע חשובים יותר מן הידע עצמו. אנשי חינוך וחוקרים ובינהם פרופ' גבי סלומון, החוקרים אטייאן ווגנר, ג'ורג' סימנס וסטפן דאוונס, המצוטטים בפרקים הקודמים, מדגישים את חשיבותה העצומה של היכולת לפתור בעיה חדשה עמה לא התמודדו הלומדים בעבר. בדוגמה שצוטטה מפי ווגנר הידע לרפא 95% מהילדים מתחת לגיל 5 קיים בעולם, אולם כיצד לנייד את הידע החשוב או כיצד הלומד יגיע לידע היא השאלה הקריטית איתה יש להתמודד. סלומון בדוגמתו דיבר על בחינה שתדרוש עבודצ צוות והתמודדות באמצעות כל הכלים עם פתרון בעיה חדשה וסימנס דיבר על פתרון מגיפת הסארס שהגיעה לסיומה בזכות הידע המקושר אותו חלקו מומחים מכל העולם. כלומר, ניתן לראות כי על פי דעת חוקרים, מומחים ואנשי חינוך, וכן על פי תאוריית הקונקטיביזם כפי שתואר בפרק הקודם, ישנה חשיבות קריטית להגיע לידע הנדרש המאפשר לנו ללמוד מה שאנו צריכים כדי לפתור בעיות עתידיות. כאשר הידע נמצא אצל הלומד עליו לדעת להפעיל זאת כדי לפתור בעיות. אולם מה קורה כאשר הידע לא נמצא אצל הלומד והלומד זקוק לו כדי לפתור בעיה? היכולת להתחבר לרשתות ולהגיע לידע הנדרש היא קריטית. הלומד אשר יודע לעשות זאת; לנווט בין הרשתות השונות לדעת מהם מרכזי הידע השונים, למצוא את העיקר מהטפל- הוא הלומד שיצליח להשיג את הידע הנדרש. ככל שמרכזי הידע ברשתות מתפתחים, מסתעפים, מרובדים, מגוונים וגדלים כך נהיית מורכבת יותר משימת ההתמודדות עם העומס הרב וחוסר הוודאות של עידן המידע הדיגיטלי. כדי לפתור בעיות הקיימות בחברה ובעולם הנגישות חשובה יותר מהידע הנוכחי הקיים אצל הלומד. התאוריה הקונקטיביסטית מציגה דגם אחר ללמידה לעידן הנוכחי בו הלמידה איננה פנימית, אינדבידואלית וקשורה ליישום של הפרט. מיומנות הניווט, הבנת ההקשרים השונים, הבנה כיצד להגיע והיכן נמצא מרכז הרשת המסוימת, חשובה יותר ממה שאנו יודעים היום. גם על פי כל הנתונים המעודכנים ביותר מפי אחד מגופי המחקר הגדולים הקיימים בארה"ב- [|Pew Internet Project] ניתן ללמוד כי הלמידה, ודרך הלמידה השתנתה בעקבות העידן הנוכחי. הטכנולוגיה המאפשרת למידה אחרת, המאפשרת ליצור, לחלוק לפרסם ולהיות חלק מרשתות המידע המסועפות. למידה המחייבת מיומנויות חדשות. למידה המחייבת מכוונות עצמית, והבנת הקשרים, המבנים כמו גם היכולת לתפקד ולפתור בעיות שעדיין לא ידועות. [|The new education ecology]  במציאות החדשה, מטשטשים הגבולות בין בית לבית ספר, בין מורה לתלמיד ובין הציבורי והפרטי.

למידה מיטבית מתרחשת בתהליך של רב-שיח בין הלומדים ולכן טכנולוגיות באינטרנט המעודדות רב-שיח בין הלומדים ויצירת תכנים עצמית (כגון, וויקי, בלוגים, RSS ומרחבי למידה מקושרים) הם נדבכי יסוד בתיאורית הקונקטיביזם. האופן שבו הלומדים לומדים ומתפקדים שונה עקב הכלים הטכנולוגים השונים המאפשרים זאת. ייתכן שמערכות החינוך עדיין לא הבינו את עומק השינוי בלמידה שחל עקב השינויים הטכנולוגים בעידן הנוכחי. (Siemens 2008, Siemens 2004) ההשלכות שיש לקונקטיביזם על מערכת החינוך הינם מרחיקי לכת; (Stephen Downes 2011) לתאורית הקונקטיביזם השלכות רבות גם על פיתוח מקצועי של מורים ואנשי חינוך. במחקר שנערך בניו זילנד בין השנים 2005 ל 2008 על מורים שלקחו קורס מקוון באוניברסיטה, נחקרו סוגי הקשרים שנוצרו במהלך הקורס בין המורים. החוקרים ניסו לברר את טיב הקשרים שיווצרו: to identify and illustrate the various experiences, issues, dilemmas, and impacts that contribute in some way to teachers’ professional learning in, and between, communities (Mackey Evans 2011) החוקרים מצאו כי טיב הקשרים והלמידה שנוצרו בקורס המקוון הזכירו אך במעט את קהילות המעשה כפי שהוזכרו על ידי Lave and Wenger ב 1991 ומאידך תאמו בקווים רבים את הפרדיגמה הקונקטיביסטית. המורים יצרו לעצמם סביבות למידה אישיות ויצרו קשרים עם אנשי חינוך מקהילות רבות ומגוונות. הקשרים בקורס עצמו נבעו בעיקר מתכנית הקורס או מפעילויות שנדרשו להם יחדיו. (Mackey Evans 2011), ייתכן שדרך הפרדיגמה הקונקטיביסטית ניתן ללמוד מהם הצרכים האישיים של הלומד ולהתאים את עיצוב הקורס ללומדים. (Mackey Evans 2011) פיתוח מקצועי באופן מקושר- [|וידאו] לצד ההשקפה הקונקטיביסית על מהות הלמידה ומהות החיים בעידן הנוכחי, נדמה שקשיים וביקורת מפי חוקרים רבים קיימים על תאורית הלמידה המערערת לחלוטין את הפרדיגמה המקובלת. מסקירת מקורות רבים, דפי השיחה בוויקיפדיה וקריאת ביקורות שאת חלקן אביא כאן, ניתן לומר כי הביקורת נגד קונקטיביזם מתרכזת לכדי שלושה אלמנטים עיקריים: טענות רבות כי אין כל חדש בתאוריה וכי אלמנטים המובאים כאלמנטים קונקטיביסטים לקוחים מתאוריות אחרות כגון קונסטרקטשיניזם, Activity Theory ועוד. [|במאמר] הנקרא ?? Connectivism: A New Learning Theory שנכתב על ידי [|P. Verhagen] ב 2006 נטען כי ייתכן שקונקטיביזם הינה השקפה פדגוגית חדשה אולם וודאי שאינה יכולה להחשב כתאורית למידה. וורהגן גורס כי הבחנותיו של סימנס הם ברמת תכנית הלימודים ולא ברמה התאורתית העוסקת בשאלה כיצד האדם לומד. כלומר, מוסיף וורהגן, קונקטיביזם מחדשת ברמה של מה ללמוד וכיצד- ברמת תכנית הלימודים. ביקורת נוספת מפי Bill Kerr טוענת כי נכון שיש חדש בעקבות העידן הדיגיטלי אולם החידוש איננו ברמת העומק של היותו תאוריית למידה. על חילוקי הדעות בין הגישה הקונקטיביסטית ובין הגישה הקונסטרוקשיניסטית ניתן ללמוד מחילופי דברים בין הקונסטרקטיביסט [|Gary Stager] לבין סימנס. שאלה שהחלה בטוויטר ומפורטת [|בבלוג הבא] ממחישה את ההתגוננות וההצדקה שנדמה כי סימנס מורגל ומתמודד עמה באופן רציף.
 * התלמידים בונים לעצמם סביבת למידה אישית.
 * אין תכנית לימודים אחידה.
 * אין שיטת לימוד אחידה.
 * אין סביבת לימוד אחידה.
 * הדגשים בתהליכי הלמידה הוא על יצירת קשרים ואינטראקציה.
 * תפקיד איש החינוך הוא לתמוך בהבניית סביבת הלמידה.
 * תפקיד איש החינוך לתווך, להדגים ולתמוך בתהליכים של יצירת קשרים, יישומים, ושיתוף.
 * תפקיד המורה לדאוג לפיתוח המקצועי של עצמו באותו האופן בדיוק. והרי הוא לומד באותה מידה שהוא איש חינוך.
 * קונקטיביזם איננה תאוריה, אלא השקפה פדגוגית
 * קונקטיביזם איננה מחדשת דבר ונסמכת על תאוריות אחרות שהיו לפניה
 * קונקטיביזם מעורפלת, ולא ברור מה מקום הידע בתאוריה.

על פי התאוריה הקונקטיביסטית, הלומד הינו עצמאי והלמידה מתחילה מתוך הלומד. הלומד טווה את דרכו אל רעיונות שונים, מקורות אנשים ועוד..הלומד מחליט מה הוא צריך ללמוד בעזרת הרשתות השונות והאנשים איתם הוא מקושר. ייתכן שמערכת חינוך שמושתתת על מורה כנדבך מרכזי בהוראה ובלמידה תתקשה להתמודד עם למידה שונה כל כך. מאידך אוכל לומר שלאורך תהליך הכנתו של מאמר זה הידע, המקורות ההעמקה, התכנים וההקשרים שנעשו כדי להגיע לתוצר המצוי בפניכם נעשו באופן קונקטיביסטי למדי.. לאורך ולעומק הסקירה שלפניכם מצויים אבני דרך ולמידה דרך אינטראקציה עם חוקרים רבים, אנשי חינוך וסטודנטים אשר אליהם הגעתי דרך קשרים שהתאפשרו והורחבו בזכות הטכנולוגיה המאפשרת אותם. למרות ועל אף הכל, נותרתי עם שאלות רבות שלא נענו בסקירה זו ובראשם שאלת היישום. כיצד תוכל מערכת חינוך עם תכנית לימודים אחידה לכל הלומדים והמבוססת על הערכה אחידה בסביבת למידה אחידה לאפשר למידה קונקטיביסטית? כיצד תוכל מערכת הבנויה באופן מסורתי לאפשר ללומד ללמוד עצמאית ולבנות לעצמו את הקשרים הנחוצים לו כדי לפתור בעיות אליהם הוא נדרש? מסקנתי היא שעל אף היותו של העולם פתוח נגיש ושטוח יותר, ייתכן שלמידה קונקטיביסטית תתקשה ליישם עצמה במערכת החינוך הקיימת. הרחבה שאשאף לחקור עליה בהמשך הוא יישום הלמידה הקונקטיביסטית בפועל על ידי מה שקרוי MOOC. [|מראיון] שנערך בין סימנס ל Howard Rheingold שאף [|הרצה ב TED] על מהות השיתופיות החדשה, ניתן ללמוד על אופיו המיוחד של הקורס המקוון הפתוח והמאפיין את הלמידה הקונקטיביסטית. בנוסף לקורסים פתוחים הקיימים גם באונברסיטאות אחרות, בהם התכנים פתוחים ללומדים, ב MOOC התהליך כולו פתוח ונתון לשיקול הלומד. כלומר מעבר לתכנים, המטרות וסביבות הלמידה מכוונות על ידי הלומד וצורכי הלומד ולא מרוכזים במקום אחד או סביב טכנולוגיה מרכזת כ MOODLE ועוד.. === [ [|עריכה] ] ** שאלות שנותרו להמשך **  === == [ [|עריכה] ] ** מפת מושגים **  ==
 * מהן ההשלכות שיש לקונקטיביזם על מכוונות עצמית בלמידה? הלומדים על פי הפרדיגמה הקונקטיביסטית מתמודדים עם סביבות למידה אישיות, טיפוח הקשרים באופן עצמאי, בחירת התכנים, אופן הלמידה והסביבות באופן אישי ועצמאי. בקורסים הניתנים לפי פרדיגמה זו אין תכנית לימודים אחידה או ציון כפי שקיימים בקורסים מקוונים אחרים. רמת המוטיבציה ורמת המכוונות העצמית בלמידה עשויים להוות את המפתח להצלחה בלמידה על פי תאוריה זו.
 * עד כמה ניתן ליישם את הפדגוגיה הקונקטיביסטית באוניברסיטאות בישראל? האם סטודנטים היודעים שלא יקבלו ציון, וכי עליהם לייצר ולנתב את הלמידה בכוחות עצמם- ירשמו לקורס שכזה?
 * האם ניתן ליישם חלק מעקרונות התאוריה הקונקטיביסטית בבתי הספר בישראל? מה משמעות היישום עבור מורים ותלמידים? מה המשמעות עבור עיצוב תכנית הלימודים ועיצוב סביבות למידה?

[|לקישור- הקליקו כאן] == [ [|עריכה] ] ** מקורות מידע **  == === [ [|עריכה] ] ** Peer Reviewed Articles **  === (Salomon, G. and Ben Zvi, D. (2006 [|The Difficult Marriage Between Education and Technology Salomon and Ben-Zvi 2006] ( Tschofen, C. and Mackness, J. (January, 2012 [|Connectivism and Dimensions of Individual Experience] IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 13.1 January– 2012 Siemens, G. (2005, Jan). Connectivism: A learning theory for the digital age. International Journal of Instructional Technology and Distance Learning. Retrieved on December 2011 from [] [|Connectivism A Learning Theory for the Digital Age] Vol 2. No. 1.International Journal of Instuctional Technology and Distance Learning Bell, F. (2011).Connectivism: It's Place in Theory- Informed Research and Innovation in Technology-Enabled Learning IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 12.3 March – 2011 Retrived on January 2012 from: []

( Mackness,J. Karousou, R. Williams, R. (March,2011 [|Emergent Learning and Learning Ecologies in Web 2.0] .Mackness,J. Karousou,R. Williams, R IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 12.3

(Evans,T. Mackey, J. (March – 2011 [|Interconnecting Networks of Practice for Professional Learning] IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 12.3

( Kop, R.(March, 2011 [|The Challenges to Connectivist Learning on Open Online Networks: Learning Experiences during a Massive Open Online Course] IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 12.3 (Anderson,T. Dron, J. (March, 2011 [|Three generations of distance education pedagogy] IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 12.3 ( Conole,G. Galley,R. Culver J. (March, 2011 [|Frameworks for understanding the nature of interactions, networking, and community in a social networking site for academic practice] IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 12.3 .Kop, R. Fournier, H. Fai Mak J. S [A pedagogy of abundance or a pedagogy to support human beings? Participant support on massive open online courses [] ]

( Hill, A. Kop R. (October, 2008 [|Connectivism: Learning theory of the future or vestige of the past?] IRRODL International Review of Research in Open and Distance Learning Vol. 9.3 === [ [|עריכה] ] ** Books **  === Salomon G. (2000), Technology and Education in the Age of Information A New Culture of Learning: Cultivating the Imagination for a World of Constant Change by Douglas Thomas and John Seely Brown (Kindle Edition - Mar 12, 2011) - Kindle eBook

Davis, C., Edmunds, E., & Kelly-Bateman, V. (2008). Connectivism. In M. Orey (Ed.), Emerging perspectives on learning, teaching, and technology (p.62-65 ). Retrieved Feb 2012 from [] === [ [|עריכה] ] ** Articles **  === [|תגובה] לכתבה מאת אור קשתי [|"חתן פרס ישראל לחינוך: המחשב לא תורם ללמידה"], (הארץ 8.1.2010) Yaniv,H. 2010 (Hauptmann, S Gerlach, L (October 2012 [|Microblogging as a Tool for Networked Learning in] Department of Organisation Studies at Chemnitz University of Technology & CEOs of cm|d – corporate mind development, stefan.hauptmann@wirtschaft.tu-chemnitz.de, lutz.gerlach@wirtschaft.tu-chemnitz.de [Proceedings of the 7th International Conference on Networked Learning 2010 [] ] Edited by: Dirckinck-Holmfeld L, Hodgson V, Jones C, de Laat M, McConnell D & Ryberg T

"תסריט רצוי של ליבת תוכנית לימודים עתידית" Passig,D. 2003 === [ [|עריכה] ] ** Reports **  === Johnson, L., Smith, R., Willis, H., Levine, A., and Haywood, K., (2011). The 2011 Horizon Report. Austin, Texas: The New Media Consortium. [|The Horizon Report 2011] === [ [|עריכה] ] ** Blogs **  === Siemens, G. (2009). What is Connectivism? An open Google doc, retrieved Fev 1, 2012 from []. Siemens, G., Downes S., Cormier, D., & Kop, R. (2010). PLENK2010 – Personal Learning Environments, Networks and Knowledge. Course blog []. Kerr, B. (December 2006). A challenge to connectivism. Retrieved on February 03, 2012, [|from] (Downes, S. (February 2007 What Connectivism Is" [] ], SATURDAY FEBRUARY 03, 2007"]

(Downes, S. (February 2012 Knowledge, Learning and Community retrived on February 2012 from [] Downes, S. (2005): E-learning 2.0 ( [] Retrived on December 2011 Siemens, G. (2006): Connectivism: Learning Theory or Pastime of the Self-Amused [], Retrived on December 2011 ===  [ [|עריכה] ] ** MicroBlogs **  === ===  [ [|עריכה] ] ** Websites **  ===  (Downes, S (January, 2011 [|Connectivism and Connective Knowledge]   Wenger, E. (2012). Retrived on January 2012 from: [] === [ [|עריכה] ] ** Visual Media **  === [|Visual Map of my Learning Process] [|My PLE] [|My Visual Connected Network] [|Interview with George Siemens - LE@D, Universidade Aberta] [|What is Connectivism?] George Siemens University of Manitoba Presentation Media September 8 2008 Connectivism and Connected Knowledge Mooc

** End **
||

||